Subject: Vs: Ärileht uurib: vähiravimite hinnatõus ja tõhusus
From: "Kristi Sarap" <[email-masked]>
To: "Eliise Kivi" <[email-masked]>
Date: Mon, 2 Jun 2025 16:30:03 +0300

Tere, Eliise!

Kirjalikud vastused meie peadirektori asetäitjalt Ott Laiuselt.

Panen vastused küsimus-vastus vormis.

1. Millistele tulemustele Ravimiamet eelkõige tähelepanu pöörab, kui uusi 
vähiravimeid hinnatakse? Kas piisab sellest, et ravim aeglustab kasvaja 
kasvu, või ootate ka tõendit, et see aitab inimestel kauem elada?

„Uusi vähiravimeid hinnatakse Euroopa Ravimiameti juhtimisel. Reaalset 
hindamist teevad küll liikmesriikide ravimiametite spetsialistid, aga ühtne 
seisukoht kujundatakse Euroopa-üleselt. Vähiravi uuring ei pea tingimata 
tõestama, et uus ravim pikendab patsientide eluiga. See sõltub uuritava 
kasvaja staadiumist, paikmest ning patsientide oodatavast elulemusest. 
Euroopa Ravimiameti Inimravimite Komitee on andnud omapoolsed seisukohad, 
millised on aktsepteeritavad tulemusnäitajad erinevate vähipaikmete ning 
staadiumite korral. Kui konkreetsele vähivormile seisukohta kujundatud pole, 
saab ravimitootja alati Euroopa Ravimiametilt sellekohast teaduslikku nõu 
küsida.

Elulemuse pikendamise näitamine ei ole alati otstarbekas, sest tänapäevase 
vähiraviga elavad osadel juhtudel patsiendid viis ja rohkem aastat. See 
tähendab, et uuring, mis elulemuse erinevust näitab, peaks olema vähemalt 
sama pikk ning ideaalis pikem. Selliste pikkade uuringute tegemine on aga 
äärmiselt kulukas ning lükkab sellevõrra edasi ka ravimi turule jõudmist.

Teisest küljest ei ole patsientidele alati oluline ainult elu pikendamine. 
Oluline võib olla ka näiteks haiguse staadiumi raskemaks muutumise 
pidurdamine või haiguse tagasituleku edasi lükkamine. Selliseid 
tulemusnäitajaid aktsepteeritakse sageli, kui patsientide oodatav elulemus 
antud vähivormiga on küllaltki pikk.

Samuti võib meil olla üsna hea teadmine, et teatud biokeemilise parameetri 
muutumine ennustab patsientide elulemuse muutust. Ka sellisel juhul ei ole 
vaja ilmtingimata mõõta patsientide elu pikenemist, vaid võib mõõta 
parameetri muutust, sest nii saab teada ravimi mõju ja kasu patsientidele.

Kokkuvõtlikult - müügiloa eeltingimuseks pole patsiendi elu pikendamine, 
ravimist võib patsientidele olla ka teisiti kasu (haigusseisundi halvenemise 
edasilükkamine, elukvaliteedi parandamine jt).“

2. Kui paljud Eestis müügiloa saanud või rahastatud vähiravimid on heaks 
kiidetud ilma selge tõenduseta, et need pikendavad patsientide eluiga?

„Me ei oska vastata, kui paljud vähiravimid on saanud müügiloa uuringute 
alusel, millega ei ole näidatud patsientide eluea pikenemine. Nagu ülal 
selgitatud, ei ole see alati eesmärk omaette.“

3. Milline on Ravimiameti roll ravimite rahastamise otsustes võrreldes 
Tervisekassaga? Kas Ravimiamet hindab ka ravimi maksumust ja kulutõhusust?

„Ravimiamet hindab rahastamise otsuste juures seda, kas ravimi lisamine 
soodusravimite loetellu on meditsiiniliselt põhjendatud. See arvamus 
kirjeldabki seda, mis kasu ravim patsiendile annab. Vahel on see eluea 
pikenemine, aga alati mitte. Müügiloa hinnangust erineb see sellepoolest, et 
Ravimiamet võrdleb taotletava ravimi efektiivsust ja ohutust juba 
olemasolevate ravimitega. Müügiloa taotlemise juures ei ole see tingimata 
vajalik. Müügiloa taotlemisel peab ravim näitama, et see on vähemalt 
efektiivsem kui mitteravimine ning piisavalt ohutu. Ravimi maksumust 
Ravimiamet oma hinnangus arvesse ei võta, kulutõhusust hindab Tervisekassa. 
Ravimikomisjon võtab oma aruteludes arvesse mõlemad arvamused – nii 
Ravimiameti kui Tervisekassa oma ning kujundab nende alusel oma soovituse 
Tervisekassa juhatusele.“

4. Kas Ravimiamet on täheldanud sarnaselt USA-le, et ka Eestis on 
vähiravimite hinnad viimastel aastatel oluliselt tõusnud? Kui jah, siis 
millised on olnud suurimad hinnatõusud ja kas see on mõjutanud ravimite 
hindamist või rahastamise soovitusi?

„Tervisekassal on ilmselt parim ravimite hindade ülevaade. Eesti süsteemis 
hinnatakse soodusloetellu võimaliku ravimi lisamisel  ravimist saadava kasu 
ning selle eest küsitava raha suhet. Ravimid ei saa kontrollimatult 
kallineda, sest siis ei lülitata neid lihtsalt loetellu. Siinjuures on 
riikide ravimite rahastamise süsteemid erinevad. On meist rikkamaid riike, 
kus ravim saab soodustuse sisuliselt automaatselt pärast müügiloa saamist. 
Sellisel juhul võibki tekkida probleem, et mõõduka kliinilise kasu eest 
makstakse väga kõrget hinda. Eestis sellist olukorda tekkida ei saa, sest 
kõikide ravimite puhule hinnatakse nende kulutõhusust. Kui leitakse, et 
ravimi efekt ja hind ei ole mõistlikus kooskõlas, siis ravimit loetellu ei 
lisata, vaid Tervisekassa alustab ravimitootjaga hinnaläbirääkimisi. Kui 
jõutakse kokkuleppele ja hinna-kasu suhe saadakse paika, lisatakse ravim 
loetellu. Ebamõistliku hinna eest Tervisekassa ravimeid ei osta.“

Ikka head

Kristi Sarap

Ravimiameti kommunikatsiooninõunik

[email-masked]

From: Eliise Kivi <[email-masked] <mailto:[email-masked]> >
Date: 29. May 2025 at 15:30:37 EEST
To: Carmen Katariina Sikk <[email-masked] 
<mailto:[email-masked]> >
Subject: Ärileht uurib: vähiravimite hinnatõus ja tõhusus

Tähelepanu! Tegemist on väljastpoolt asutust saabunud kirjaga. Tundmatu 
saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Tere!

Olen Ärilehe ajakirjanik Eliise Kivi. Lugesin täna Bloomberg News’i artiklit 
USA vähiravimite turust, kus toodi välja, et paljud kallid ravimid ei 
pikenda patsientide elu ega paranda oluliselt elukvaliteeti, kuid on sellest 
hoolimata laialdaselt kasutusel ja väga kallid. See pani mind mõtlema, 
milline on olukord Eestis ja kuidas hinnatakse siin vähiravimite tõhusust ja 
millistele põhimõtetele tuginedes otsustatakse ravimite rahastuse osas.

Seoses sellega on mul mõned küsimused Ravimiametile:

1. Millistele tulemustele Ravimiamet eelkõige tähelepanu pöörab, kui uusi 
vähiravimeid hinnatakse? Kas piisab sellest, et ravim aeglustab kasvaja 
kasvu, või ootate ka tõendit, et see aitab inimestel kauem elada?

2. Kui paljud Eestis müügiloa saanud või rahastatud vähiravimid on heaks 
kiidetud ilma selge tõenduseta, et need pikendavad patsientide eluiga?

3. Milline on Ravimiameti roll ravimite rahastamise otsustes võrreldes 
Tervisekassaga? Kas Ravimiamet hindab ka ravimi maksumust ja kulutõhusust?

4. Kas Ravimiamet on täheldanud sarnaselt USA-le, et ka Eestis on 
vähiravimite hinnad viimastel aastatel oluliselt tõusnud? Kui jah, siis 
millised on olnud suurimad hinnatõusud ja kas see on mõjutanud ravimite 
hindamist või rahastamise soovitusi?

Kui telefonis mugavam vestelda, siis andke teada.

Jään vastuseid ootama!

Parimate soovidega

Eliise Kivi

reporter-veebitoimetaja

Ärileht (Delfi Meedia)

5691 7013